Účtovníctvo ROPO a obcí / Ročník 2019 / Vydanie 12/2019
Zmeny v zákone č. 447/2015 Z. z. o miestnom poplatku za rozvoj a o zmene a doplnení niektorých zákonov
 Publikované:  10. 12. 2019           ■ Autor/i:   doc. JUDr. Boris Balog, PhD.       
 URL článku:  https://www.ropoaobce.sk/sk/casopis/uctovnictvo-ropo-a-obci/zmeny-v-zakone-c-447-2015-z-z-o-miestnom-poplatku-za-rozvoj-a-o-zmene-a-doplneni-niektorych-zakonov.m-2465.html

Keď bol v roku 2015 prijatý zákon č. 447/2015 Z. z. o miestnom poplatku za rozvoj a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 375/2016 Z. z. (ďalej len „zákon o miestnom poplatku za rozvoj“), bolo to spojené s kritikou, ktorá sa týkala najmä zaťažovania stavebníkov novým poplatkom a s tým spojeným sťažením investičnej výstavby. Na druhej strane bol záujem samospráv získať výnos z tohto poplatku a použiť ho na účely, ktoré jej zákon v § 11 umožňuje. Zákon o miestnom poplatku za rozvoj bol od svojho prijatia novelizovaný dvakrát, pričom ostatná novela zákonom č. 379/2019 Z. z. nadobudla účinnosť 30. novembra 2019.

Zákon o miestnom poplatku za rozvoj bol prijatý v roku 2015 ako poslanecký návrh zákona a nepredchádzal mu legislatívny proces, ako pri vládnych návrhoch zákonov. Preto sa v jeho aplikácii objavili nedostatky, ktoré má ambíciu vyriešiť práve jeho novela č. 379/2019 Z. z., ktorá bola opätovne predložená ako poslanecký návrh zákona. Zostáva teda dúfať, že jej cieľ bude naplnený a aplikačné problémy zákona o miestnom poplatku za rozvoj vyrieši.
Novela zákona o miestnom poplatku za rozvoj sa dotkla tak vymedzenia predmetu miestneho poplatku za rozvoj, poplatníka, základu miestneho poplatku za rozvoj, jeho sadzby, ako aj mierneho rozšírenia titulov použitia výnosu z neho.
Predmet miestneho poplatku za rozvoj
Predmet miestneho poplatku za rozvoj je vymedzený pozitívne, teda čo je predmetom tohto poplatku, ako aj negatívne, teda čo nie je predmetom poplatku za miestny rozvoj. Podľa § 3 ods. 1 zákona o miestnom poplatku za rozvoj je jeho predmetom pozemná stavba na území obce uvedená v:
-  právoplatnom stavebnom povolení, ktorým sa povoľuje stavba − v stavebnom povolení určí stavebný úrad záväzné podmienky uskutočnenia a užívania stavby a rozhodne o námietkach účastníkov konania,
-  oznámení stavebného úradu k ohlásenej stavbe – ohlásenie stavebnému úradu postačí pri:
-  jednoduchej stavbe, jej prístavbe a nadstavbe, ak tak určil stavebný úrad v územnom rozhodnutí,
-  drobných stavbách, ktoré plnia doplnkovú funkciu k hlavnej stavbe a ktoré nemôžu podstatne ovplyvniť životné prostredie,
-  stavebných úpravách, ktorými sa podstatne nemení vzhľad stavby, nezasahuje sa do nosných konštrukcií stavby, nemení sa spôsob užívania stavby a neohrozujú sa záujmy spoločnosti,
-  udržiavacích prácach, ktoré by mohli ovplyvniť stabilitu stavby, požiarnu bezpečnosť stavby, jej vzhľad alebo životné prostredie a pri všetkých udržiavacích prácach na stavbe, ktorá je kultúrnou pamiatkou,
-  stavbách elektronických komunikačných sietí (nosiče telekomunikačných zariadení) umiestňovaných na existujúcich objektoch, ktoré nepresahujú výšku 6 m, šírku 2,5 m a nezasahujú do nosných konštrukcií stavby,
-  prízemných stavbách elektronických komunikačných sietí, ak ich zastavaná plocha nepresahuje 25 m2 a výšku 4,5 m,
-  výmene alebo dopĺňaní telekomunikačných zariadení na existujúcich stavbách elektronických komunikačných sietí, keď nedôjde k zmene stavby,
-  reklamných stavbách, na ktorých najväčšia informačná plocha je menšia ako 3 m2, pokiaľ tento zákon neustanovuje inak,
-  právoplatnom rozhodnutí o povolení zmeny stavby pred jej dokončením − zmenami stavieb pred ich dokončením sa rozumejú zmeny vo vzťahu k stavebnému povoleniu, prípadne vo vzťahu k dokumentácii stavby overenej stavebným úradom v stavebnom konaní,
-  právoplatnom rozhodnutí o dodatočnom povolení stavby − ak stavebný úrad zistí, že stavba bola postavená bez stavebného povolenia alebo v rozpore s ním, začne z vlastného podnetu konanie a vyzve vlastníka stavby, aby v určenej lehote predložil doklady o tom, že dodatočné povolenie nie je v rozpore s verejnými záujmami, najmä s cieľmi a zámermi územného plánovania.
Súčasne dochádza novelou zákona o miestnom poplatku za rozvoj aj k spresneniu predmetu poplatku podľa § 3 ods. 2 tohto zákona. Už od prijatia zákona v roku 2015 platilo pravidlo, že predmetom miestneho poplatku za rozvoj je stavba podľa § 3 ods. 1, ak jej uskutočnením vznikne nová alebo ďalšia podlahová plocha v nadzemnej časti stavby. Zákon však neriešil výslovne situáciu, keď sa pôvodná podlahová plocha stavby odstránila. Do zákona o miestnom poplatku za rozvoj sa v § 3 ods. 2 doplnilo pravidlo, že odstránením stavby sa podlahová plocha nadzemnej časti pôvodnej stavby odpočítava od novovzniknutej podlahovej plochy realizovanej stavby za predpokladu, že nadväzujúce stavebné povolenie nadobudne právoplatnosť najneskôr do štyroch rokov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ktorým sa nariaďuje alebo povoľuje odstránenie pôvodnej stavby.
Ak sa teda na mieste existujúcej stavby, ktorá má vydané búracie povolenie, realizuje nová výstavba, pôvodná podlahová plocha odstránenej stavby sa započítava do rozdielu medzi podlahovou plochou realizovanej stavby a zbúranej stavby s podmienkou, že nadväzujúce stavebné povolenie nadobudne právoplatnosť najneskôr do štyroch rokov od nadobudnutia právoplatnosti búracieho povolenia.
Poplatník miestneho poplatku za rozvoj
Základné vymedzenie poplatníka miestneho poplatku za rozvoj v § 5 zákona o miestnom poplatku za rozvoj zostáva po novele zákona zachované. Poplatníkom miestneho poplatku za rozvoj je fyzická alebo právnická osoba, ktorá je ako stavebník uvedená v stavebnom povolení, právoplatnom rozhodnutí o povolení zmeny stavby pred jej dokončením, právoplatnom rozhodnutí o dodatočnom povolení stavby alebo ktorej bolo doručené oznámenie stavebného úradu k ohlásenej stavbe.
Novela zákona o miestnom poplatku za rozvoj prináša doplnenie vo vymedzení poplatníka v tom, že rieši výslovne situáciu, keď dôjde k zmene v osobe stavebníka. Práve v takejto situácii nastala nejednoznačnosť v tom, že zmena v osobe stavebníka znamenala aj zmenu v osobe poplatníka. Novela zákona o miestnom poplatku za rozvoj od 30. novembra 2019 jasne ustanovuje, že postúpenie práv a povinností stavebníka a prevod vlastníckeho práva k stavbe a projektovej dokumentácii nemá vplyv na zmenu osoby poplatníka okrem situácie, keď má poplatník právneho nástupcu.
Osoba poplatníka sa teda nezmení ani v situácii, keď dôjde k zmene stavebníka (napr. predajom rozostavanej stavby, postúpením práv k povolenej stavbe, vydražením stavby a pod.) s výnimkou situácie, že pôvodný poplatník má právneho nástupcu (napr. prebratím spoločnosti inou spoločnosťou alebo ich zlúčením). To znamená, že aj napriek zmene stavebníka je poplatok za rozvoj stále povinný uhradiť pôvodný stavebník, ktorému bolo vydané stavebné povolenie. Uvedená skutočnosť sa však môže premietnuť do podmienok kúpy a predaja stavby, napr. do konečnej ceny predaja, resp. prevodu projektu na kupujúceho.
Základ miestneho poplatku za rozvoj
Základom miestneho poplatku za rozvoj je podľa § 6 zákona o miestnom poplatku za rozvoj výmera podlahovej plochy nadzemnej časti realizovanej stavby v m2, ktorá je predmetom miestneho poplatku za rozvoj podľa § 3 zákona, pričom na účely zákona sa za podlahovú plochu nadzemnej časti realizovanej stavby považuje súčet výmery všetkých miestností v nadzemných podlažiachstavby. Nadzemné podlažie je každé podlažie, ktoré nemá úroveň podlahy alebo jej časť nižšie než 0,80 m pod najvyšším bodom priľahlého terénu v pásme širokom 5,00 m po obvode stavby.
Zákon o miestnom poplatku za rozvoj pri vymedzení základu miestneho poplatku za rozvoj vychádza z podlahovej plochy nadzemnej časti realizovanej stavby a tá sa odvíja od súčtu výmery všetkých miestností na podlaží. Zákon teda od prijatia pracuje s pojmami, ktoré nemajú jasnú a jednotnú definíciu, resp. vymedzenie v právnom poriadku, čo umožňovalo ich rozdielny výklad a rozličnú aplikáciu v jednotlivých obciach. Vzhľadom na nejednotnosť definície miestnosti a rôzne spôsoby určenia podlahovej plochy v stavebnom sektore, ako napr. úžitková plocha, hrubá podlahová plocha, zastavaná plocha a pod. pri rôznych stavbách bol problém zistiť správny základ miestneho poplatku za rozvoj podľa § 6 zákona o miestnom poplatku za rozvoj. Preto novela č. 379/2019 Z. z.zavádza s účinnosťou od 30. novembra 2019 vlastnú definíciu miestnosti a podlahovej plochy nadzemnej časti realizovanej stavby, ktorá bude pre všetky druhy stavieb na účely výpočtu miestneho poplatku za rozvoj jednotná.
Miestnosťou na účely zákona o miestnom poplatku za rozvoj rozumie časť vnútorného priestoru stavby vymedzená podlahou, stenami, ktoré tvoria obvodové konštrukcie alebo vnútorné priečky stavby, a stropom alebo strešnou konštrukciou, pričom v časti obvodovej konštrukcie môže byť ponechaný dočasný alebo trvalý stavebný otvor slúžiaci na vstup a výstup osôb, strojov, zariadení alebo dopravných prostriedkov. Takýmto vymedzením sa na účely zákona definuje miestnosť a súčasne sa zo základu miestneho poplatku za rozvoj vylučuje napr. závetrie, ktoré podľa definície nie je miestnosťou.
Za podlahovú plochu nadzemnej časti realizovanej stavby sa považuje vnútorný priestor stavby okrem zvislých konštrukcií, ktorého výška medzi úrovňou podlahy a stropom alebo strešnou konštrukciou dosahuje minimálne 1,3 metra. Do podlahovej plochy nadzemnej časti realizovanej stavby sa započítava plocha arkierov a výklenkov, ak sú súčasne najmenej 1,2 m široké, 0,3 m hlboké a 2 m vysoké od podlahy. Do podlahovej plochy nadzemnej časti realizovanej stavby sa započítava plocha zabratá vykurovacími telesami, inštalačnými predmetmi, technickým zariadením, strojovým vybavením alebo kuchynskou linkou.
Za podlahovú plochu nadzemnej časti realizovanej stavby sa považuje aj podlahová plocha podkrovia ako vnútorný priestor stavby prístupný z posledného nadzemného podlažia vymedzený podlahou a konštrukciou krovu, prípadne ďalšími stavebnými konštrukciami.
Z definície podlahovej plochy vyplýva, že balkón, lodžia alebo terasa bez trvalého presklenia a ich plocha nebudú súčasťou základu miestneho poplatku za rozvoj. Ak je však balkón, lodžia alebo terasa opatrená stavebnou konštrukciou s presklením, tak sa ich vnútorná podlahová plocha započítava do základu miestneho poplatku za rozvoj.
Do základu miestneho poplatku za rozvoj sa započítava aj vnútorný priestor s ponechaným stavebným otvorom, ako napr. vjazd do garáží bez garážovej brány, otvor na manipuláciu so zariadeniami, tovarom a pod. pri priemyselnej výrobe alebo ktorákoľvek iná kombinácia účelu využitia vnútorného priestoru, ktorý sa nedá funkčne uzatvoriť.
Sadzba miestneho poplatku za rozvoj
Sadzba poplatku za rozvoj je od 3 eur do 35 eur za každý, aj začatý m2 podlahovej plochy nadzemnej časti realizovanej stavby. Obec môže ustanoviť sadzby miestneho poplatku za rozvoj rôzne pre jednotlivé katastrálne územia obce alebo jej jednotlivé časti obce. Sadzbu miestneho poplatku za rozvoj môže obec ustanoviť alebo zmeniť všeobecne záväzným nariadením iba k 1. januáru kalendárneho roka, ak zákon o miestnom poplatku za rozvoj v § 14 ods. 1 neustanovuje inak. Toto ustanovenie zákona je dnes už skonzumované, pretože riešilo situáciu pri prvom zavádzaní miestneho poplatku za rozvoj v roku 2017 − ak obec prvýkrát zaviedla miestny poplatok za rozvoj všeobecne záväzným nariadením obce počas roku 2017, sadzbu mohla obec ustanoviť najskôr ku dňu účinnosti takého všeobecne záväzného nariadenia obce.
Výnos z miestneho poplatku za rozvoj
Zákon o miestnom poplatku za rozvoj v § 11 upravuje výnos z miestneho poplatku za rozvoj a jeho použitie. Výnos z miestneho poplatku za rozvoj je príjmom rozpočtu obce. V Bratislave a v Košiciach prerozdelenie výnosu z miestneho poplatku za rozvoj medzi mesto a jednotlivé mestské časti určí štatút mesta.
V § 11 ods. 2 zákona o miestnom poplatku za rozvoj sú uvedené tituly na použitie výnosu z miestneho poplatku za rozvoj, a to na sedem možných účelov.
Novela č. 379/2019 Z. z. ich ponechala, ale s účinnosťou od 30. novembra 2019 doplnila možnosti použitia tohto výnosu aj nový titul, a to na opatrenia na zadržanie vody v území a na zmierňovanie zmeny klímy a adaptácie na jej nepriaznivé dôsledky. Toto rozšírenie, resp. nový titul použitia výnosu z miestneho poplatku za rozvoj umožní samosprávam lepší prístup k stavu životného prostredia na ich území a predstavuje nástroj na vytváranie podmienok na opatrenia smerujúce k zlepšovaniu nepriaznivých dôsledkov zmeny klímy formou financovania projektov na zadržiavanie vody v území.