Právo pre ROPO a obce / Ročník 2021 / Vydanie 1/2021
Legislatívne zmeny v samospráve za rok 2020 (3. časť)
 Publikované:  28. 1. 2021           ■ Autor/i:   JUDr. Anton Ukropec       
 URL článku:  https://www.ropoaobce.sk/sk/casopis/pravo-pre-ropo-a-obce/legislativne-zmeny-v-samosprave-za-rok-2020-3-cast.m-2763.html

Novoročné číslo časopisu prináša posledný diel seriálu, ktorý spracúva prehľad legislatívnych zmien v samospráve v roku 2020.

Informačné technológie verejnej správy
Právna úprava informačných technológií vo verejnej správe
S účinnosťou od 1. júla 2020 platí zákon č. 95/2019 Z.z. o informačných technológiách vo verejnej správe a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý upravuje:
 a) organizáciu správy informačných technológií verejnej správy, 
 b) práva a povinnosti orgánu vedenia a orgánu riadenia v oblasti informačných technológií verejnej správy, na ktoré sa vzťahuje tento zákon, 
 c) základné požiadavky kladené na informačné technológie verejnej správy a na ich správu. 
Štandardy pre informačné technológie verejnej správy
S účinnosťou od 1. mája 2020 platí vyhláška Úradu podpredsedu vlády SR pre investície a informatizáciu č. 78/2020 Z.z. o štandardoch pre informačné technológie verejnej správy. Uvedená vyhláška ustanovuje štandardy pre informačné technológie verejnej správy, ktorými sú:
 a) štandardy vzťahujúce sa na technické prostriedky, sieťovú infraštruktúru a programové prostriedky, a to štandardy:  - prepojenia, - prístupu k elektronickým službám, - webových služieb, - integrácie dát,
 b) štandardy prístupnosti a funkčnosti webových sídiel a mobilných aplikácií vzťahujúce sa na aplikačné programové vybavenie podľa zákona, 
 c) štandardy použitia súborov vzťahujúce sa na formáty výmeny údajov, 
 d) štandardy názvoslovia elektronických služieb vzťahujúce sa na sieťovú infraštruktúru, 
 e) dátové štandardy vzťahujúce sa na údaje, registre a číselníky, 
 f) štandardy elektronických služieb verejnej správy vzťahujúce sa na údaje, registre, číselníky a aplikačné programové vybavenie podľa zákona, 
 g) štandardy poskytovania údajov v elektronickom prostredí vzťahujúce sa na databázové prostredie, spoločné moduly, aplikačné programové vybavenie, údaje, registre, číselníky a formáty výmeny údajov, 
 h) štandardy poskytovania cloud computingu a využívania cloudových služieb vzťahujúce sa na technické prostriedky a programové prostriedky, 
 i) štandardy formátov elektronických dokumentov s možnosťou podpísania elektronickým podpisom, 
 j) štandardy základných číselníkov. 
Bezpečnostné opatrenia informačných technológií verejnej správy
S účinnosťou od 30. júna 2020 platí vyhláška Úradu podpredsedu vlády SR pre investície a informatizáciu č. 179/2020 Z.z., ktorou sa ustanovuje spôsob kategorizácie a obsah bezpečnostných opatrení informačných technológií verejnej správy.
Bezpečnostné opatrenia informačných technológií verejnej správy tvoria minimálne bezpečnostné opatrenia troch kategórií pre jednotlivé oblasti podľa prílohy č. 2 (§ 2 ods. 1), a to:
 a) minimálne bezpečnostné opatrenia Kategórie I sa vzťahujú na obec do 6 000 obyvateľov a obec so štatútom mesta do 6 000 obyvateľov ( § 3 ods. 2), 
 b) minimálne bezpečnostné opatrenia Kategórie I a Kategórie II sa vzťahujú na obec nad 6 000 obyvateľov a obec so štatútom mesta nad 6 000 obyvateľov okrem krajských miest ( § 3 ods. 3), 
 c) minimálne bezpečnostné opatrenia Kategórie I, Kategórie II a Kategórie III sa vzťahujú na obec, ktorá je aj krajským mestom a na samosprávny kraj ( § 3 ods. 4). 
Hazardné hry
S účinnosťou od 1. novembra 2020 došlo najmä k zmenám zákona č. 30/2019 Z.z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v z. n. p.:
 a) aj naďalej platí, že hazardné hry možno prevádzkovať len na území obce, na ktorom ich prevádzkovanie nie je obmedzené všeobecne záväzným nariadením obce ( § 4 ods. 3), pričom zákon už neustanovuje podmienku , podľa ktorej bolo možné prijať všeobecne záväzné nariadenie obce, ak sa obyvatelia obce petíciou sťažovali, že sa v obci narúša verejný poriadok v súvislosti s hraním hazardných hier. Podľa dôvodovej správy následkom vypustenia tejto podmienky bude obciam umožnené prijať všeobecne záväzné nariadenie, ktorým zakážu hazardné hry na svojom území, čím sa posilní kompetencia samosprávy v oblasti regulácie hazardných hier. V súčasnosti je prijatie všeobecne záväzného nariadenia obce o zákaze hazardných hier na celom jej území podmienené existenciou petície, ktorú musí podporiť najmenej 30 % obyvateľov obce, resp. 15 % občanov obce v prípade Bratislavy a Košíc. Preto je obmedzenie hazardu na území obce veľmi problematické. Následkom súčasnej právnej úpravy je, že obec nedokáže včas zabezpečiť ochranu záujmov obyvateľov pred negatívnymi dôsledkami hazardu. Právne poriadky členských štátov Európskej únie nepodmieňujú zákaz hazardu predložením petície obyvateľov obce. Zloženie samosprávnych zastupiteľstiev vyjadruje vôľu obyvateľov, ktorí prostredníctvom komunálnych volieb udelili poslancom samosprávnych zastupiteľstiev mandát na ich zastupovanie. Vychádzajúc z legitimity samosprávnych zastupiteľstiev je podmienka petície na prijatie všeobecne záväzného nariadenia obce zakazujúceho hazardné hry na svojom území nadbytočná. 
V súvislosti s petíciou sa najviac problematickým javí pojem "verejný poriadok" a jeho kvalifikované narušenie. V zmysle legislatívnych pravidiel a legislatívno-technických pokynov sa pri tvorbe legislatívy vyžaduje používať iba také pojmy a termíny, ktoré sú v právnom poriadku Slovenskej republiky jasne definované. V prípade absencie vymedzenia pojmu "verejný poriadok" nie je možné posúdiť účel petície ako predpokladu na vydanie všeobecne záväzného nariadenia, ktorým sa má obmedziť prevádzkovanie hazardných hier. Z aplikačnej súdnej praxe vyplýva, že správne súdy skúmajú podmienku petície a vyžadujú od obce skúmanie narúšania verejného poriadku, nielen z formálnej, ale aj z materiálnej stránky, pričom predstavy občanov podporujúcich petíciu o narúšaní verejného poriadku nemusia vždy zodpovedať predstave súdu. Pre obce a mestá je potom veľmi ťažké zabezpečovať podklady, ktorými by preukazovali kvalifikované narúšanie verejného poriadku a jeho skúmanie, a to práve z dôvodu nedostatočnej určitosti obsahu pojmu verejný poriadok, ktorým ho napĺňajú aj jednotliví občania podporujúci petíciu,
 b) podľa novej právnej úpravy herňa nesmie byť umiestnená v žiadnych zariadeniach sociálnych služieb ( § 15 ods. 3), 
 c) ak tak ustanoví obec všeobecne záväzným nariadením, herňa nesmie byť umiestnená vo vzdialenosti menej ako 500 metrov od:  - školy, to neplatí, ak ide o odborný výcvik, odbornú prax alebo umeleckú prax, ktorú žiak vykonáva na pracovisku zamestnávateľa alebo na pracovisku praktického vy­učovania, ak sa žiak pripravuje v systéme duálneho vzdelávania, - školského zariadenia, - zariadenia sociálnych služieb, zariadenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociál­nej kurately, - zariadenia pre liečbu nelátkových závislostí, - ubytovne mládeže ( § 15 ods. 5),
 d)  vzdialenosťou sa rozumie vodorovná vzdialenosť medzi budovou, v ktorej je umiestnená herňa, a najbližšou budovou, v ktorej je umiestnená iná herňa, budovou školy, školského zariadenia, zariadenia sociálnych služieb, zariadenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, zariadenia pre liečbu nelátkových závislostí a budovou ubytovne mládeže ( § 15 ods. 6). 
Podpora práce s mládežou
S účinnosťou od 1. januára 2020 došlo najmä k zmenám zákona č. 282/2008 Z.z. o podpore práce s mládežou a o zmene a doplnení zákona č. 131/2002 Z.z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v z. n. p.:
 a) obec môže pri výkone samosprávy ustanoviť koordinátora práce s mládežou ( § 6 ods. 2), ktorý plánuje, usmerňuje a koordinuje prácu s mládežou vo vzťahu k pôsobnostiam obce v oblasti práce s mládežou, pričom musí ísť o osobu, ktorá je bezúhonná [ § 2 písm. f)], 
 b) obec, ktorá bola vyhlásená za mesto, na úseku starostlivosti o mládež tiež vypracúva, uskutočňuje, aktualizuje koncepciu rozvoja práce s mládežou a vyhodnocuje jej plnenie ( § 6 ods. 3), 
 c) obec môže zriadiť mládežnícky parlament . Zloženie mládežníckeho parlamentu, spôsob ustanovenia mládežníckeho parlamentu a jeho úlohy určí obec. Mládežnícky parlament:  - prerokúva návrhy všeobecne záväzných nariadení obce, návrhy iných dokumentov a opatrení prerokúvaných obecným zastupiteľstvom, ktoré sa týkajú mládeže v obci, - prerokúva s obecným zastupiteľstvom a starostom návrhy, ktoré sa týkajú zlepšenia práce s mládežou v obci alebo majú vplyv na mládež v obci, - spolupracuje s mládežníckymi parlamentmi v iných obciach.
Zástupcovia mládežníckeho parlamentu sú prizývaní na zasadnutia obecného zastupiteľstva (§ 6a). Podľa dôvodovej správy mládežnícke parlamenty sú efektívnym nástrojom na zapájanie mladých ľudí do života spoločnosti, verejného diania a rozhodovacích procesov na miestnej úrovni. Zámerom je, aby sa mladí ľudia v obciach mali možnosť vyjadriť k veciam, ktoré sa ich týkajú. Vytvorenie a spolupráca s mládežníckym parlamentom môže pre orgány obce slúžiť ako nástroj na získavanie informácií a názorov mladých ľudí v obci, ktoré môžu byť následne využité v prospech samosprávy a jej riadenia.
Sociálna ekonomika
S účinnosťou od 1. januára 2020 došlo k zmene zákona č. 112/2018 Z.z. o sociálnej ekonomike a sociálnych podnikoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v z. n. p., podľa ktorej sociálnym podnikom bývania je aj verejnoprospešný podnik, v ktorom obec alebo vyšší územný celok má väčšinový podiel a ktorého pozitívnym sociálnym vplyvom je zabezpečovanie spoločensky prospešného nájomného bývania (§ 13 ods. 1).
Utajované skutočnosti
S účinnosťou od 1. januára 2020 platí vyhláška Národného bezpečnostného úradu č. 48/2019 Z.z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o administratívnej bezpečnosti utajovaných skutočností.
Vedúci, ktorým sa rozumie v obci starosta a vo vyššom územnom celku predseda, upraví pri manipulácii s utajovanými skutočnosťami podrobnosti o:
 a) manipulácii s utajovanými skutočnosťami, 
 b) manipulácii s utajovanými skutočnosťami prijímanými a poskytovanými v rámci medzinárodnej spolupráce, ak také utajované skutočnosti prijíma alebo poskytuje, 
 c) manipulácii s utajovanými skutočnosťami stupňa utajenia RESTREINT UE/EU RESTRICTED a NATO RESTRICTED, ak takéto utajované skutočnosti poskytuje alebo prijíma, 
 d) náležitostiach a spôsobe používania administratívnych pomôcok, 
 e) zabezpečení utajovaných skutočností pri zániku alebo zmene oprávnenia osoby na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami a pri zmene vedúceho, 
 f) spôsobe zaznamenania oboznámenia sa s utajovanou skutočnosťou, 
 g) spôsobe zaznamenania oboznámenia sa s utajovaným predmetom a utajovaným hmotným nosičom, 
 h) manipulácii s utajovanými skutočnosťami v mimoriadnej situá­cii a krízovej situácii na účely zamedzenia ich vyzradenia nepovolanej osobe alebo cudzej moci, a to najmä o zabezpečení:  - evidencie utajovaných registratúrnych záznamov podľa osobitného predpisu a evidencie utajovaných predmetov a evidencie utajovaných hmotných nosičov, - spôsobu ich ničenia a - spôsobu ich ochrany (§ 2 ods. 12).
Elektronický výkon verejnej moci
S účinnosťou od 1. januára 2020 platí vyhláška Úradu podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre investície a informatizáciu č. 438/2019 Z.z., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona č. 305/2013 Z.z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente) v z. n. p. Podľa uvedenej vyhlášky:
 a) obec na prevádzku ústredného portálu a zabezpečenie riadnej technickej realizácie elektronickej komunikácie prostredníctvom ústredného portálu oznamuje Úradu podpredsedu vlády SR pre investície a informatizáciu (ďalej len "úrad") tieto údaje:  - názov a adresu sídla, - typ orgánu verejnej moci, - identifikačné číslo organizácie, - daňové identifikačné číslo, - bankové spojenie; číslo účtu vo formáte IBAN, - e-mailovú adresu, - telefónne číslo, - identifikátor vedúceho ( § 2 ods. 1),
 b) obec bezodkladne oznamuje úradu každú zmenu týchto údajov ( § 2 ods. 2), 
 c) úrad na oznamovanie týchto údajov zverejňuje na ústrednom portáli elektronický formulár ( § 2 ods. 3). 
Pohrebníctvo
S účinnosťou od 1. januára 2020 došlo k zmenám zákona č. 131/2010 Z.z. o pohrebníctve v znení zákona č. 398/2019 Z.z.:
 a) ochranné pásmo pohrebiska 50 m od hranice pozemku pohrebiska zaniklo najneskôr 31. marca 2020 ( § 36a ods. 5). Obec však môže ustanoviť ochranné pásmo pohrebiska všeobecne záväzným nariadením , v ktorom určí šírku ochranného pásma pohrebiska v rozsahu najviac 50 metrov od hranice pozemku pohrebiska, pravidlá umiestňovania a povoľovania budov a stavieb v ňom so zreteľom na pietny charakter pohrebiska a ustanoví činnosti, ktoré nie je možné v ochrannom pásme vykonávať počas pohrebu ( § 15 ods. 7). V zmysle dôvodovej správy aplikácia presne ustanoveného ochranného pásma v šírke 50 metrov na všetkých pohrebiskách sa v praxi ukázala ako problematická, najmä pri existujúcich pohrebiskách situovaných v obytných zónach. Obce majú záujem, ak si to situá­cia vyžaduje, alebo to územie obce umožňuje, individuálne si určovať podmienky uplatňovania ochranného pásma pohrebiska; 
 b) prevádzkovateľ pohrebiska je povinný vopred upozorniť nájomcu na vypovedanie nájomnej zmluvy najmenej šesť mesiacov pred dňom, keď sa má hrobové miesto zrušiť. Prevádzkovateľ pohrebiska musí na túto skutočnosť nájomcu písomne upozorniť; ak sa s nájomcom vopred písomne dohodne na elektronickej podobe komunikácie prostredníctvom elektronickej pošty alebo prostredníctvom krátkej textovej správy, oznámi mu to týmto spôsobom ( § 22 ods. 1); 
 c) medzi orgány výkonu dozoru na úseku pohrebníctva patrí aj obec [ § 27 písm. c)]. 
Obrana Slovenskej republiky
S účinnosťou od 1. februára 2020 došlo k zmenám zákona č. 319/2002 Z.z. o obrane Slovenskej republiky v z. n. p.:
 a) obec sa zúčastňuje na príprave na obrane štátu a plní úlohy spojené s preverením pripravenosti na plnenie úloh v čase vojny alebo vojnového stavu [ § 11 ods. 1 písm. f)], 
 b) vyšší územný celok sa zúčastňuje na príprave na obranu štátu, podieľa sa na príprave orgánov obcí na obranu štátu a plní úlohy spojené s preverením pripravenosti na plnenie úloh v čase vojny alebo vojnového stavu [§ 12 ods. 1 písm. d)] a zabezpečuje vykonávanie opatrení hospodárskej mobilizácie [§ 12 ods. 1 písm. f)], 
 c) orgány obcí a orgány vyšších územných celkov zabezpečujú oslobodenie fyzických osôb, s ktorými sú v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu od pracovnej povinnosti prostredníctvom miestne príslušného okresného úradu, a to do 65 rokov veku (§ 19 ods. 6), 
 d) orgány obcí a orgány vyšších územných celkov sú povinné každoročne do 31. januára predložiť okresnému úradu zoznam fyzických osôb oslobodených od pracovnej povinnosti , ktorý obsahuje meno, priezvisko, akademický titul, rodné číslo a adresu trvalého pobytu (§ 19 ods. 8). 
Príspevok za prácu v obecnej polícii
S účinnosťou od 1. apríla 2020 došlo k zmenám zákona č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii v z. n. p.:
 a) ustanovil sa príspevok za prácu v obecnej polícii (ďalej len "príspevok"), ktorý je dávkou osobitného sociálneho poistenia. Podľa dôvodovej správy príspevok má prispieť k zlepšeniu pracovnej a sociálnej situácie prí­slušníkov obecnej polície v preddôchodkovom veku a zároveň má byť dôležitou motiváciou na výkon povolania príslušníka obecnej polície v aktívnom fyzickom veku. V predmetnom období sa takmer všetky obecné polície stretávali s nedostatkom príslušníkov. K tomuto stavu nesporne prispieval i fakt, že príslušníci Policajného zboru SR, ktorých práca je do istej miery totožná s prácou príslušníkov obecných polícií, majú osobitný systém sociálneho zabezpečenia, ktorý im poskytuje osobitné výhody počas trvania služobného pomeru i po jeho skončení, 
 b) oprávnenou osobou na uplatnenie nároku na príspevok je príslušník obecnej polície, ktorého pracovný pomer v obecnej polícii sa skončil, ak spĺňa podmienky nároku na príspevok. Pojmom pracovný pomer v obecnej polícii sa na účely tohto zákona rozumie pracovný pomer fyzickej osoby s obcou so zaradením na výkon práce v obecnej polícii (§ 26d), 
 c) poistné na príspevok platí prí­slušník obecnej polície, ktorého pracovný pomer v obecnej polícii trvá, 
 d) sadzba poistného na príspevok pre príslušníka obecnej polície, ktorého pracovný pomer v obecnej polícii trvá, je 3 % z vymeriavacieho základu určeného všeobecným predpisom o sociál­nom poistení, 
 e) poistné sa platí na účet Sociálnej poisťovne v Štátnej pokladnici, 
 f) na poistné na príspevok sa primerane vzťahujú ustanovenia všeobecného predpisu o sociál­nom poistení upravujúce poistné na dôchodkové poistenie ( § 26g), 
 g) na výplatu príspevku, jeho termín a spôsob výplaty, zaokrúhľovanie a zvyšovanie sa primerane vzťahujú ustanovenia všeobecného predpisu o sociálnom poistení upravujúce dôchodkové dávky ( § 26i).